home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
H9413
/
HAVASS.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1994-11-26
|
10KB
|
163 lines
@VMerre tart a hazai informatikai ppiac?@N
Tavaly novemberben alakult meg a Mérnöki Kamara
Informatika, Távközlés és Rendszerszervezés Tagozata, amely
a kamarai tevékenységeken kívül tanácsadási, oktatási,
szervezési, kivitelezési, döntés-elôkészítési, koordinálási
feladatokat is ellát. A tagozat március elején az NJSZT
elôadótermében tartott kihelyezett ülést. A magyar
informatika helyzetérôl és távlatairól @KHavass Miklós,@N
az NJSZT elnöke, a Számalk vezérigazgatója mondta el
gondolatait.
Kiindulásként leszögezte, hogy Magyarország Európához
tartozik, akkor is, ha a peremfeltételek némileg
különböznek a fejlett ipari államokban megszokottól.
Nyugat-Európában különbözô statisztikai módszerekkel
végzett felmérések alapján arra a következtetésre jutottak,
hogy a nemzeti jövedelem 1-1,6 százaléka a tágabb
értelemben vett informatikából ered. A megadott határokon
belül a pontosabb érték egy-egy ország kulturális-szellemi
befogadóképességétôl függ. Hazánk geográfiailag Ausztria és
Görögország között fekszik, tíz- tizenkét éves távon tehát
-- bár földrajzilag és kulturálisan is Ausztriához állunk
közelebb -- legalább a görög fogyasztást kell elérnünk.
Görögország informatikai fogyasztása most nemzeti
jövedelmének (amely éppen duplája a miénknek) 1,2
százaléka. (A fejlettebb ipari államok nemzeti jövedelme
Görögországénak akár a háromszorosát is eléri.) A fenti
jóslatot és számításokat figyelembe véve a magyar
informatikai fogyasztás a következô évtizedben két-két és
félszeresére nô.
@VVisszatekintés@N
Az ötvenes évek végétôl beszélhetünk Magyarországon
számítástechnikáról. Az elsô lépést egy szovjet gyártmányú,
de hazai mérnökök által átkonfigurált számítógép üzembe
állítása jelentette a Magyar Tudományos Akadémián. A
hatvanas évek elején a Nehézipari Minisztérium szerezte be
az elsô nyugati típusú számítógépet. 1969-ben az akkori
szocialista országok közös programot fogadtak el, mely
szerint önellátásra berendezkedve számítógépet gyártanak,
számítva arra, hogy a két világrendszer között bármikor
megszakadhat az együttmûködés. És valóban, hat évvel késôbb
szigorú COCOM-rendelkezéseket vezettek be, a ""high- tech"
termékeket nem engedték a térség országaiba, így hazánkba
sem. Ennek ellenére Magyarország képzett szakembereket
nevelt, mert a felülrôl tervezett és utasított elektronikai
fogyasztás miatt az oktatás minden szintjén megismerkedtek
a tanulók a számítógépekkel, az IBM ""mintára" fejlesztett
ESZR vagy a DEC- et másoló MSZR gépekkel.
1978-ban bocsátották ki a szoftvervédelmi törvényt, ettôl
kezdve a szoftver hazánkban hivatalosan és legálisan állami
védelemben részesül. Napjainkban, a mikroszámítógépek
tömeges méretû használatánál ez egyre fontosabb kérdéssé
válik.
Bô tíz éve jelentek meg Magyarországon a mikroszámítógépek,
ekkor nyergeltek át a számítógépgyártás legélelmesebb
tagjai a kereskedelemre. A hazai kisvállalkozások nagy
része kezdetben ezen a területen tevékenykedett. Késôbb --
az importliberalizálást követôen -- a kereskedelmi
lehetôségek bôvültek, az utóbbi években azonban nôtt a
kínálat, egyre több szereplôje lett ennek a piacnak, az
árrések csökkentek, és ez bizony alaposan megviselte a
korábban alakult társaságokat. Végül 1993-tól új számviteli
törvényt vezettek be hazánkban, ami az ebben elôírt
gazdasági számítások sokasága miatt nagymértékben
elôsegítette a számítógépek elterjedését.
1989-ben, a nagy változás évében a számítástechnikai
termékek összforgalma 245 millió dollárt tett ki, ez
1992-re megkétszerezôdött. A nemzeti jövedelemre vetítve ez
azt jelenti, hogy 0,8 százalékról 1,27 százalékra nôtt,
azaz elérte a normális európai fogyasztás alsó határát. A
gazdaság fellendülését követôen a fogyasztás évi 20
százaléknál nagyobb növekedése prognosztizálható a
következô tíz évre.
@VKínálat@N
A magyarországi számítógéppiac területileg meglehetôsen
centralizált, az üzletek több mint felét Budapesten kötik.
Ez a forgalmazók dolgát megkönnyíti ugyan, de nem segíti
elô a teljes magyar piac lefedését.
Körülbelül hatezer számítástechnikai cég mûködik
Magyarországon, ráadásul a magyar és vegyesvállalatokon
kívül itt vannak már a nagy nemzetközi vállalkozások is.
Hardverszállításban immár ôk játsszák a vezetô szerepet,
azt kell tehát megvizsgálni, hogy milyen egyéb lehetôség
marad a hazai vállalkozóknak.
Hardverbôl 1992-ben 258 millió dollárnyit értékesítettek,
ez több mint a fele a 445 milló dolláros informatikai
összfogyasztásnak, de egyre nagyobb szeletet követelnek az
egyéb piaci szegmensek. A hardverre költött összeg nagyobb
részét PC-vásárlásra fordították, darabra természetesen
elsöprô többségben vezet ez a kategória -- tavalyelôtt
közel százezer PC és mindössze három nagygép kelt el. Ebben
az ismert okokon kívül közrejátszik az is, hogy a
mikrogépek teljesítménye napjainkban robbanásszerûen nô, az
áruk viszont drasztikusan csökken. A gépeket nem hazánkban
gyártják, egyre kevésbé jellemzô az összeszerelés, viszont
közvetlenül is megjelent minden nagy gyártó.
Számítógép-kereskedelemre hozták létre a szakmabeli cégek
zömét, ez a terület napjainkban folyamatosan átrendezôdik.
Azok maradnak életben, akik vagy elegendô tôkével
rendelkeznek, vagy pedig hozzáadott értéket is kínálnak. A
szoftverkereskedelem esetében rá kellett jönnünk, hogy
speciális áruról van szó, amelyre ugyanúgy érvényesek a
piac törvényei, mint minden egyébb árucikkre. Fontos piaci
szegmens az integráció, itt egyelôre lényegesen kevesebb
cég tevékenykedik, mint az elôzô területeken. Az oktatás
is iparággá vált: az egyetemek zöme foglalkozik
informatikusképzéssel, és az utóbbi években több száz
oktató cég hirdeti tanfolyamait, egyre jobban kiélezôdik a
verseny.
Nagy a bizonytalanság a kutatás-fejlesztés körül, érdemes-e
egyáltalán foglalkozni vele. Néhány kivételtôl eltekintve
-- mint például a mesterséges intelligencia, karakter- és
alakfelismerés, térképészeti rendszerek stb. -- anyagi
források hiányában hazánkban nem folyik intenzív kutatás. A
piac szereplôi még az adatbázisok, hálózatok, a szakmai
sajtótermékek és kiállítások, a kormányzati- és
államhatalom és az állampolgárok közötti információáramlást
biztosító szervezetek -- ezt a feladatot a különbözô
egyesületek, kamarák látják el (NJSZT, OMFB, Magyar
Gazdasági Kamara, MAK stb.).
@VFelvevôpiac@N
A nagy felhasználók sorát a kormányzat vezeti, mert a
nyugati országok a nagy információszükségletû kapitalista
típusú piacgazdaság kialakításában érdekeltek, így a
pénzügyi támogatások jelentôs részét erre adják. Egyre
nagyobb fogyasztó a pénzügyi szektor, a bankok és a
biztosítók. 1989 elôtt három magyar bank volt, számuk ma
körülbelül negyvenöt. Többségük modern bank, ezért gyors
átfutású, gazdaságos mûködtetésükhez a megfelelô
számítástechnikai háttér nélkülözhetetlen. Távlatilag
fontos az ipar, itt most jelentôs átrendezés zajlik. A
kereskedelem területére elôször jött be a nyugati tôke, itt
is folyamatos az igény a munka számítástechnikai
támogatására.
Több nagyobb projekt segíti az iparág fellendülését. 200
millió dollár értékû beruházási hitelt ígért a Világbank a
társadalombiztosítás informatikai hátterének
megteremtésére. Nemrégiben hirdették ki a Miniszterelnöki
Hivatal kezdeményezésével kiírt X.400-as hálózati pályázat
eredményét (@KHeti CHIP,@N 94/11.). A rendôrségnél is
jelentôs beruházás folyik, ugyanígy a KSH-nál, a
Földhivatalnál, a Vám- és Pénzügyôrségnél. A világkiállítás
-- fejezte be elôadását Havass Miklós -- önmagában is
minôségileg elôremutat majd a számítástechnikai kultúra,
szolgáltatások terén.
@KSz. Zs.@N